Ustavni sud ustvrdio je da je na parlamentarnim izborima 2007. bilo prekomjernih odstupanja u broju birača u pojedinim jedinicama, odnosno nejednake težine biračkog glasa te je u izvješću Hrvatskom saboru ukazao na nužnost promjene zakona do idućih izbora jer bi se u suprotnom rezultati izbora mogli dovesti u pitanje.
Odlučujući o više prijedloga koji su ukazivali na nezakonita odstupanja u broju birača po pojedinim izbornim jedinicama Ustavni sud je uočio potrebu izvjestiti sabor o određenim problemima vezanim uz primjenu Zakona o izbornim jedinicama za izbor zastupnika u Hrvatski državni sabor. Naime, prekomjerna odstupanja u broju birača po izbornim jedinicama, po podacima Državnog izbornog povjerenstva, pojavila su se već na izborima 2007. kada je u četvrtoj izbornoj jedinici bilo oko 335.000 birača, a u devetoj oko 428.000, što je razlika od gotovo 100.000 ili nešto manje od 30%. Zakonom o izborima zastupnika za Hrvatski sabor dopušteno je, pak, odstupanje u broju birača od plus/minus pet posto. Iako nema novih podataka o broju birača po jedinicama, Ustavni sud je zaključio da bi na predstojećim parlamentarnim izborima međusobna odstupanja u broju birača mogla postati neprihvatljiva s ustavnopravnog aspekta ako bi Zakon o izbornim jedinicama ostao neusklađen sa stvarnim stanjem birača u 2011. godini.
Ustavni sud upozorava i da do odstupanja u broju birača dolazi postupno, odnosno da je riječ o prirodnoj pojavi uzrokovanoj migracijama i drugim promjenama u strukturi birača. Osim na nužnost neodložnih izmjena, odnosno dopuna Zakona o izbornim jedinicama, Ustavni sud ukazuje i na potrebu da se u tom zakonu odrede nadležna tijela i propišu pravila tzv. postupka delimitacije, odnosno određivanja i usklađivanja područja i granica izbornih jedinica. Ustavni sud ističe da o ravnomjernoj raspodjeli birača po izbornim jedinicama neposredno ovisi jednakost težine izbornog glasa te zakonitost i opći demokratski karakter cijelih izbora. Štoviše, upozorava sud, o tome može ovisiti i ocjena o ustavnosti cjelokupnih izbora koji bi bili neustavni ako bi prekomjerno odstupanje u broju birača izravno utjecalo na izborni rezultat. Sud podsjeća da je Zakon o izbornim jedinicama donesen 1999. i da do danas nije mijenjan pa je u proteklih 11 godina primjenjen u trima parlamentarnim izborima.
Ustavni sud Saboru je uputio i izvješće o primjeni članka 5. Ustavnog zakona za provedbu Ustava iz listopada ove godine kojim je propisano da će se zakoni kojima se uređuje izbor zastupnika u Hrvatski sabor donijeti najkasnije godinu dana prije održavanja redovitih izbora za zastupnike Hrvatskoga sabora. Iako ustavni suci tumače da se ta obveza ne odnosi, primjerice na Zakon o izbornim jedinicama, nego samo na usklađivanje izbornog zakonodavstva s posljednjim promjenama Ustava, saboru preporučuju da nastavi sa svojom "dosadašnjom dobrom parlamentarnom praksom" nemijenjanja izbornog zakonodavstva godinu dana prije izbora. Sabor bi po toj praksi Zakon o izbornim jedinicama trebao promjeniti do 11. ožujka 2011., to jest godinu dana prije zadnjeg ustavnog datuma održavanja idućih parlamentarnih izbora, a to je 11. ožujka 2012. (Hina)